Duisburgban, a Herzog & de Meuron által tervezett MKM Museum Küppersmühle épületében egy hajdani gabonamalom ipari architektúrája randevúzik a kortárs múzeumépítészettel.
Négyéves munka után befejeződött a Múzeum Küppersmühle bővítése. 2021 szeptember 25-én megnyitotta kapuit a 2500 négyzetméterrel bővített múzeum, amely a Ströher-gyűjtemény több mint 2000 alkotásával a német és az európai háború utáni művészet központi helyszínévé lépett elő. A bővítést, csakúgy, mint 1999-ben a történelmi Küppersmühle múzeummá alakítását a Herzog & de Meuron iroda tervezte.
A jelenlegi Küppersmühle Múzeum helyén 1860-ban Wilhelm Vedder iparos, a duisburgi belső kikötő egyik alapítója állított fel gabona malmot, mely korának legkorszerűbb technológiájával kezdte meg működését. 1908-ban a korábbi épületeket felváltotta az a háromrészes konstrukció, amely most a múzeumnak ad otthont. A 19. századi malomépület több mint száz évig, 1972-es bezárásáig működött. A duisburgi belső kikötő egykori ipari területére a rehabilitáció tervét Sir Norman Foster készítette: a negyed irodai és lakó funkciót kapott, éttermekkel kultúrával, és szabadidős tevékenységekkel.
1997–1999 között a téglahomlokzatú raktárépületet a Herzog & de Meuron tervei alapján művészetet befogadó intézménnyé alakították át. A három emeleten mintegy 3000 m² -es kiállítóterülettel rendelkező épületben kapott helyet az MKM Küppersmühle for Modern Art Múzeuma, amely Sylvia és Ulrich Ströher gyűjteményét mutatja be, köztük Georg Baselitz, KO Götz, Jörg Immendorff, Anselm Kiefer, Sigmar Polke, Gerhard Richter, Fred Thieler és Rosemarie Trockel alkotásait. A háború utáni időszaktól napjainkig terjedő kollekcióban a hangsúly a festészeten van, de a gyűjteményben szobrászat és fényképészet is helyet kap.
![]() ![]() |
A gyarapodó műtárgyak elhelyezésére 2008-ban a silók tetejére látványos acélvázas, megvilágított hasáb alakú bővítményt terveztek, de anyagi és szerkezeti okokból a megvalósítás abbamaradt. A munkák leállta után a Herzog & de Meuron által készített megvalósíthatósági tanulmány feltárta a terület lehetőségeit, és radikálisan más megfogalmazású bővítést javasolt, amely folytatja a meglévő műemlék építészeti nyelvét, téglaarchitektúráját. Az ugyanazon iroda által egy évtizednyi eltéréssel javasolt megoldások különbözősége beszédesen vall az építészeti gondolkodásban beállt változásról az épített örökség vonatkozásában.
![](/files/35/museum-ku-ppersmu-hle-aussenansicht_architektur.png)
Az öt szinten megvalósított 2021-es bővítéssel a kiállítási terület összesen 6100 m²-re nőtt. A bővítés három eltérő magasságú tömegből áll, melyek a műemléképülethez hasonlóan vörös téglaburkolatot kaptak. A bővítmény harmonikusan zárja le a kikötői épületek sorát. Két épületrész kiállítóhelyiségeket fogad be, a harmadik lépcsőtorony. A nagy belmagasságú, fehér falú helyiségekbe padlótól mennyezetig érő keskeny homlokzati rések engednek fényt, a padló szürke bazalttal burkolt. A látványos lépcsőterek plasztikus fény- és térszoborként működnek. Az új fejépület előtt 36 újonnan ültetett platánfával zöld városi oázist alakítottak ki.
![](/files/35/museum-ku-ppersmu-hle-treppenturm-2.png)
A bővítés során a műemlék silókat megnyitották és bekapcsolták az épületbe. A belsejükben két szinten kialakított hidak kapcsolatot teremtenek az új és a meglévő kiállítóterek között. Magukat a silókat ipari műemlékként őrizték meg. A látványos térszobrászati elemek nemcsak a régit kötik össze az újjal, hanem speciális kiállítótereknek is helyet adnak, illetve egyes kiállítóhelyiségekből kívülről is látható a plasztikájuk. A silók tetején található terasz, amely az évszaktól és az időjárási körülményektől függően megközelíthető, pazar kilátást nyújt a Ruhr-vidékre.
(Fotó: az MKM Museum Küppersmühle honlapja)
Ha tetszett a cikk, és szeretnél előfizetni magazinunkra, itt teheted meg.