Az elismeréshez kapcsolódó kiállítás 2021. december 1-től 2022. február 13-ig látogatható a Ludwig Múzeum – Kortárs Művészeti Múzeumban, Budapesten.
Az idei kiállítást az Esterházy Privatstiftung Esterházy V. Pálnak (1901-1989), a magyar tudomány és kultúra nagy mecénásának ajánlja. Egy nemrég megjelent kutatásból derült ki, hogy Esterházy Pál már 1937-ben alapított egy Esterházy-díjat. A magyar művészeti életre jelentős hatást gyakorló mecénási tevékenységét Esterházy Marcell dolgozta fel a kiállítás első termében látható videókollázsában.
Az Esterházy Privatstiftung az Esterházy hercegi család közép-európai történelme és nagy hagyományokkal rendelkező mecénási tevékenysége folytatásaként 2009 óta egy kétévente átadott díjjal és a hozzá kapcsolódó kiállítással támogatja a magyarországi kortárs művészetet. A díjra jelölt művészeket, illetve a fejenként 5000 euróval jutalmazott három díjazottat független nemzetközi zsűri választja ki.
Az idei Esterházy Art Award-ra 282 pályázat érkezett. A figyelemre méltó mennyiségű pályaműből 26 művészt jelölt a szakmai zsűri az idei díjra. A díjhoz kapcsolódó kiállítás méreténél, központi szerepénél és a jelölt művészek gondos kiválogatásánál fogva a fiatal művészeti szcéna legmértékadóbb áttekintésének minősül.
Az Esterházy Art Award kulturális jelentősége nem csak a kortárs művészet támogatásában rejlik, hanem abban a lehetőségben is, hogy új társadalmi tendenciákat és gondolkodásmódokat ismerjen fel.
A Short List 2021-re beválogatott pályaművek meglepően nagy része foglalkozik a materialitás és a testiség szerepével. Sok elbeszélő megközelítéssel is találkozhatunk. A korábban fontosnak tűnő absztrakt és önreflexív művészeti hagyomány azonban szinte egyáltalán nem tetten érhető.
![]() ![]() |
A kiállítás megpróbálja ezeket a tendenciákat kiszolgálni: a pályaművek, amelyek korábban jellemzően izoláltan jelentek meg a térben, most dialógusba lépnek egymással. Az egyik bemutatott mű például a kiállítás összes terében, szétszórva jelenik meg. Ez a rendezési mód lehetőséget ad annak szemlélésére, hogy az így létrejövő, az egyes művészi világok határait átlépő kapcsolatok vajon termékeny barátságokat, vagy éppen veszélyes konkurens szituációkat teremtenek.
A díjra jelölt, egyben kiállító művészek:
Balázs Nikolett, Bilak Krystyna, Czene Márta, Dallos Ádám, Dóra Ádám, Fábri Zachary, Fridvalszki Márk, Horesnyi Bálint, Kádár Emese, EJTECH – Kárpáti Judit Eszter és Esteban de la Torre, Kiss Adrian, Kiss Adrienn Mária, Koós Gábor, Kútvölgyi-Szabó Áron, Melkovics Tamás, Neogrády-Kiss Barnabás, Pintér Gábor, Rózsa Luca Sára, Rudas Klára, Süveges Rita, Schwéger Zsófia, Szabó Eszter, Tollas Erik, Tranker Kata, Trapp Dominika, Ulbert Ádám.
A független, nemzetközi szakértői zsűri konstruktív vita eredményeként hozta meg döntését az idei három díjazottról.
A 2021-es Esterházy Art Award díjazottjai: Rózsa Luca Sára, Tranker Kata és Ulbert Ádám.
Az összesen 15.000 euró értékű díj egyenlő arányban oszlik meg a három győztes között.
A zsűri értékelése:
![fotó: Végel Dániel](/files/37/rozsa_vegeldaniel_532968.jpeg)
Rózsa Luca Sára (1990 Budapest, Budapesten él és alkot) erős, szinte pszichoanalitikus áthallásokkal párosuló alkotásai egy hiteles és nagyon is kortárs festőművészről árulkodnak. Óriási vásznai a reneszánsz portréfestészetre emlékeztetnek, meztelen testeket ábrázolnak egy sajátos, természeti közegben. Rózsát minden festői képessége ellenére azonban nem az ábrázolás vagy reprezentáció módja érdekli igazán, ennél sokkal mélyebbre ás, a szubjektum és a természet pszichológiai szintjeit vizsgálja, az egyes személyiségeken belül uralkodó feszültségekre, sőt, kettőségekre világít rá. Miközben az utópikus Árkádi-át, a mából egy másik világba vezető kiutat keresi, a jövőben vagy a múltban találja magát. Művei túlságosan is illeszkednek bonyolult mindennapjainkhoz.
![fotó: Végel Dániel](/files/37/tranker_vegeldaniel_532940.jpeg)
Tranker Kata (1989 Székesfehérvár, Budapesten él és alkot) az idén harmadszorra short-listás az Esterházy Art Awardon, a zsűritagok így 2015 óta kísérik figyelemmel munkásságát. A sokszor apró, efemer anyagok felhasználásával készült alkotásai idén egy merész léptékváltással nagyobb méretű szobrokká és installációkká alakultak át, melyek először a berlini Collegium Hungaricum csoportos kiállításán voltak láthatók. Antropomorf, képzeletbeli teremtményei mitológiai és őskori narratívákat szólaltatnak meg, miközben a sci-fi világát is megidézik. Művei az együttlétezés és az anyaság szubjektív, személyes tapasztalatait is tematizálják. Tranker a tudományok különböző területein folytatott megfigyeléseit ötvözi a mindennapi életbe beszivárgó és a valóságot áthágó művészetével.
![fotó: Végel Dániel](/files/37/ulbert_vegeldaniel_533044.jpeg)
Az Amszterdamban tanult Ulbert Ádám (1984 Budapest, Budapesten él és alkot) egyéni, kiforrott, minden ízében nemzetközi hangot képvisel a hazai művészeti színtéren. Expresszív festészete természettudományos tételeket és mitológiai toposzokat vegyít egymással, személyes narratívákat teremtve. Friss sorozatán – a családi örökség kapcsán – a japán kultúra egzotikus nyelvezetével vet számot, az elvágyódás sosem volt bizarr úti célját írva körül. Figuratív vásznai és háromdimenziós bronzszobrai felvillantják a képzelet szabadságának – ma különösen aktuális – metafórikus lehetőségeit.
Zsűritagok:
Sandro Droschl, a gráci Künstlerhaus, Halle für Kunst & Medien igazgatója
Dr. Fabényi Julia, a Ludwig Múzeum – Kortárs Művészeti Múzeum főigazgatója,Budapest
Dr. Ottrubay István, a díj alapítója, az Esterházy Privatstiftung vezérigazgatója, Eisenstadt
Rieder Gábor, PhD, az ArtKartell művészeti vezetője, művészettörténész, kurátor, művészeti szakíró, Budapest
Szegedy-Maszák Zsuzsanna, PhD, művészettörténész, kurátor, a Magyar Nemzeti Múzeum Történeti Fényképtár főmuzeológusa, Budapest
Vitus Weh, az Esterházy Privatstiftung művészeti tanácsadója, Eisenstadt
Luisa Ziaja, a Belvedere 21, Bécs kurátora.
Az idei díjazottaknak 2022 tavaszán kiállítása nyílik a kismartoni Esterházy-kastély Fehér-termében, illetve már egy korábbi megbízás szerint a kastély díszlépcsőházának installációját Ulbert Ádám készíti majd.
A korábbi győztesek – Horváth Dániel, Siegmund Ákos, a Borsos Lőrinc Brand (2009), Király András, Szabó Ábel, Karácsonyi László Attila (2011), Csató József, Kaliczka Patrícia, Kovács Olívia (2013), Makai Mira Dalma, Kaszás Tamás, Tibor Zsolt (2015), Keresztes Zsófi, Ezer Ákos és Nagy Imre (2017), Győri Éva Andrea, Nemes Márton, Puklus Péter (2019) – alkotói munkásságát az alapítvány továbbra is figyelemmel kíséri.
Az Esterházy hercegek évszázadokon át támogatták a zenét és a képzőművészeteket. Az utolsó herceg, Esterházy V. Pál is a jelentős mecénások közé tartozott – ez a tény Viskolcz Noémi friss kutatásai („A »legerősebb oszlop« – Esterházy Pál Herceg mecenatúrája a két világháború közti Magyarországon”, in: A magyar arisztokrácia társadalmi-közéleti kapcsolatai és szerepvállalása, Speculum Historiae Debreceniense – A Debreceni Egyetem Történelmi Intézete Kiadványai (26), 2019.) alapján került újra reflektorfénybe. Tehetséges jogászhallgatókat és fiatal kutatóorvosokat támogatott ösztöndíjjal, megmentette a csődközelbe került Magyar Tudományos Akadémiát és a Magyar Királyi Operaházat, és nagyvonalúan patronált számos zenei rendezvényt. Korának képzőművészetét vásárlásokkal és megbízásokkal segítette.
A kiállítás első termében látható E. Pál rövid története című videó, Esterházy Marcell (1977) képzőművész munkája, aki évek óta családi archívumokat használ művészeti praxisában. A videókollázs szubjektív feldolgozása Esterházy Pál életének és mecénási tevékenységének. Bemutatja a család történetét a különböző Esterházy-ősökön keresztül, szemelvényeket láthatunk az Esterházy-díjról szóló 40-es évek elejéről származó sajtóhírekből, illetve felfedezhetjük az 1949-es Mindszenty-per alatt készült fényképek érdekes párhuzamát a pár évvel korábbi, festőművészek által írt köszönő levelekkel.
Ha tetszett a cikk, és szeretnél előfizetni magazinunkra, itt teheted meg.